Tiesībsargs sadarbībā ar Invalīdu un viņu draugu apvienību “Apeirons” un Latvijas Nacionālo bibliotēku jau desmito gadu aicina iedzīvotājus būt vērīgiem, pamanīt un novērtēt mūsu līdzcilvēku nozīmīgo ieguldījumu, piesakot viņus konkursam “Gada balva cilvēku ar invaliditāti atbalstam 2024”. To elektroniski var izdarīt līdz 2. oktobrim. Konkursa balvu piešķir par aktivitātēm, kas ir uzsāktas vai īstenotas laika posmā no 2023. gada 1. septembra līdz 2024. gada 31. augustam.
2024. gadu dezinformācijas apkarošanas kontekstā, līdzās mākslīgā intelekta, vēlēšanu manipulācijas un Krievijas dezinformācijas draudiem, pavada vēl kāda aktualitāte – cīņa ar “zaļmaldināšanu”. Jau gada sākumā, janvārī, ar 591 balsīm “par”, 21 — “pret” un 14 deputātiem atturoties, Eiropas Parlaments (EP) pieņēma direktīvu, kuras mērķis ir aizsargāt patērētājus no maldinošas mārketinga prakses un palīdzēt viņiem iepērkoties izdarīt labāku izvēli. Šis termins ir visai jauns, plašāk sācis izskanēt vien 2023. gadā, taču ir vērts ieskatīties, ko tas sevī ietver un kā bibliotēkas var palīdzēt izglītot savus lasītājus par zaļmaldināšanas fenomenu.
2024. gada 20. septembrī plkst.15.00 Kuldīgas novada Vārmes pagasta bibliotēkā cikla “Latviešu grāmatai 500” ievaros sadarbībā ar Latvijas Nacionālo bibliotēku un ar Latvijas Republikas Kultūras ministrijas finansiālu atbalstu notiks pasākums “Grāmatas nozīme šodien un tās nākotne”.
Latvijas Nacionālās bibliotēkas Bibliogrāfijas institūts sagatavojis informatīvā izdevuma “Latvijas jaunākās grāmatas” 2024. gada 16. numuru (16.–31. augusts).
2024. gada 2. septembrī darbu uzsāka apvienotās Latvijas Universitātes bibliotēkas direktors – Uldis Zariņš, kurš tika izvēlēts atklātā konkursā. Jaunajam direktoram jāīsteno abu esošo LU bibliotēku – Latvijas Universitātes Bibliotēkas un Latvijas Universitātes Akadēmiskās bibliotēkas – konsolidācijas process, saglabājot bibliotēku krājumos esošās vērtības un nodrošinot nepārtrauktu bibliotēkas pakalpojumu pieejamību kā studentiem, tā mācībspēkiem, zinātniekiem un citiem interesentiem.
Liepājas Centrālā zinātniskā bibliotēka (LCZB) ir iesaistījusies Latvijas Nacionālās bibliotēkas īstenotā pasākumu ciklā – “Latviešu grāmatai 500”, piedāvājot katru gadu, līdz 2025. gadam, akcentēt kādu būtisku notikuma aspektu. 2024. gada 17. septembrī plkst. 14.00 Liepājas Centrālās zinātniskās bibliotēkas Reģionālajā mācību centrā notiks seminārs jauniešiem “Ģimene un bibliotēka – lasīšanas tradīcijas pamatakmens”.
12. maijs, DIENA. Gandrīz desmit atklātās vēstules ar aicinājumu glābt unikālos Latvijas Akadēmiskās bibliotēkas (LAB) krājumus no iznīcināšanas vai pretēji — sadalīt LAB, uzkurinājušas kaislības Latvijas zinātnieku aprindās. Izglītības un zinātnes (IZM) un Kultūras ministrijas (KM), kas šobrīd mēģina vienoties par LAB krājumu sadali, apgalvo, ka naudas izteiksmē nenovērtējamās vērtības reformu laikā netiks apdraudētas. LAB aizstāvji tam netic, uzskatot, ka pārmaiņas unikālo krājumu iznīcinās.
Ceturtdien, 14. maijā, plkst. 16.30 Ventspils bibliotēkas Eiropas Savienības informācijas punktā (ESIP) Akmeņu ielā 2 (2. stāvā) Latvijas Bankas Sabiedrisko attiecību pārvaldes vadītājs Mārtiņš Grāvītis stāstīs par Latvijas makroekonomiskās attīstības jaunākajām tendencēm un turpmākās attīstības izredzēm. Pasākuma apmeklētājiem būs iespēja uzdot Mārtiņam Grāvītim jautājumus par Latvijas iedzīvotājiem svarīgām problēmām.
Rīga, 11. maijs, LETA. 11. maijā Izglītības un zinātnes ministrijā (IZM) notikušajā sanāksmē par Latvijas Akadēmiskās bibliotēkas tālāko attīstību un darbību sanāksmes dalībnieki uzdeva bibliotēkas vadībai līdz 20. maijam sagatavot priekšlikumus par tās tālāko attīstību, aģentūrai LETA pēc sanāksmes pastāstīja IZM valsts sekretāra vietniece Kristīne Vāgnere.
11. maijs, DIENA. Gribas, lai digitālo krājumu neuztver kā pieputējušu mācību grāmatu, saka Latvijas Nacionālās bibliotēkas (LNB) vadītājs Andris Vilks. LNB projekts sāk otro attīstības posmu. "Par tehnoloģisko līmeni nav kauns runāt ne ar vienu kolēģi pasaulē. Tagad svarīgi strauji papildināt materiālu bāzi," atzīst A. Vilks.
11. maijs, DIENA. Patlaban situācija ir pavērsusies tā, ka Latvijā var izveidot divas stipras, bet savstarpēji nekonkurējošas bibliotēkas — Latvijas Nacionālo bibliotēku un Latvijas Universitātes Medicīnas un dabaszinātņu bibliotēku.
Līdz sestdienai, 16. maijam turpināsies Ventspils pilsētas un rajona bibliotēku organizētā lasītāju aptauja, kas tika uzsākta 20. aprīlī Bibliotēku nedēļas laikā.
12. maijā Rīgā, Ģertrūdes ielā 36 pēc reorganizācijas darbu atsāk Rīgas Centrālās bibliotēkas (RCB) Mākslas un mūzikas filiālbibliotēka "Tilts". Bibliotēka izveidota, RCB un tās filiālbibliotēku optimizācijas koncepcijas ietvaros apvienojot divas specializētās RCB filiālbibliotēkas – Mūzikas filiālbibliotēku "Tilts" un Mākslas literatūras filiālbibliotēku.
11. maijā darbu atsāk Rīgas Centrālās bibliotēkas (RCB) filiālbibliotēka "Rēzna" (Lomonosova ielā 14). Pēc reorganizācijas, kas īstenota saskaņā ar RCB un tās filiālbibliotēku optimizācijas koncepciju, tajā apvienoti divu RCB filiālbibliotēku – Annas un "Rēznas" krājumi.