#kodarabibliotekārs: Māriņkalna bibliotēka – vieta, kur piedzīvojumi un kopiena satiekas
Lai popularizētu Latvijas bibliotekāru veikumu, vairotu sabiedrības izpratni par bibliotekāra darba ikdienu un celtu bibliotekāru profesionālo pašapziņu, Latvijas Bibliotēku portāls jau ceturto sezonu turpina sociālo mediju rubriku “Ko dara bibliotekārs?”. Šoruden aicinām Latvijas bibliotēkas stāstīt un rādīt, kā tiek veicināts lasītprieks. Turpmāk katru otrdienu Bibliotēku portāla Instagram kontā un LNB Bibliotēku attīstības centra Facebook lapā iepazīsim jūsu iesūtītos piemērus. Atsevišķos gadījumos tos papildinās arī izvērstāks raksts tepat portālā. Sezonu atklājam ar Alūksnes novada Māriņkalna bibliotēkas stāstu, kurā dalījās bibliotēkas vadītāja Linda Āle.
![](https://www.biblioteka.lv/wp-content/uploads/2024/09/kodarabibliotekārs_māriņkalna-bibliotēka_5-scaled.jpg)
2023. gada izskaņā Alūksnes novada bibliotēkas struktūrvienība “Māriņkalna bibliotēka” piedzīvojusi būtiskas pārmaiņas – mainījusi gan lokāciju, gan telpu skaitu un pat bibliotekāri. Lai arī notikušas pārmaiņas, bibliotēka joprojām ir nozīmīgs atbalsta un izaugsmes centrs Ziemera pagasta kopienai. Bibliotēka nav tikai vieta, kur paņemt grāmatas vai žurnālus, bet arī kopienas tikšanās vieta, kur piedzīvot daudz vairāk.
Kā Māriņkalna bibliotēkas vadītāja un divu bērnu mamma es ticu, ka izglītota sabiedrība ir spēcīgas un vienotas kopienas pamats. Šāda kopiena spēj domāt, darboties un sasniegt lielas lietas. Ja būtu daudz šādu kopienu, mēs dzīvotu labākā pasaulē. Tāpēc cenšos radīt tādu bibliotēkas vidi, kur katrs apmeklētājs, jo īpaši bērni, varētu piedzīvot prieku par lasīšanu un izzināšanu.
Sadarbība ar vietējo Ziemeru pamatskolu ir kļuvusi par vienu no maniem galvenajiem mērķiem, un es ar lepnumu varu teikt, ka skolotāji ar skolēniem labprāt apmeklē bibliotekārās stundas. Īpaši cieša saikne ir izveidojusies ar pirmo trīs klašu skolēniem un bērnudārza grupām, kas regulāri apmeklē bibliotēku. Tā ir vieta, kur bērni ne tikai lasa, bet arī piedalās izglītojošās aktivitātēs, kas lasīšanu pārvērš aizraujošā piedzīvojumā.
Bibliotēka kā piedzīvojumu centrs
Bibliotēka Ziemera pagasta bērniem ir daudz vairāk nekā vieta, kur lasīt grāmatas. Katra grāmata kļūst par piedzīvojumu. Bērni ne vien lasa, bet arī izdzīvo stāstu – pārvietojas pa bibliotēkas telpām, iesaistās radošos uzdevumos un reizēm pat piedalās sportiskās aktivitātēs. Šis process padara bibliotēkas apmeklējumu aizraujošu un interaktīvu, palīdzot bērniem iemīlēt lasīšanu, nevis uzskatīt to par pienākumu.
Mūsu bibliotēka ir īpaša vieta – tā atrodas tautas nama ēkā, un bibliotēkai ir slepena ieeja uz “Apslēpto bibliotēku” caur bīdāmajām spoguļdurvīm. Šī ieeja tiek atvērta tikai īpašos gadījumos, kad bērni dodas piedzīvojumos, kurus īpaši sagatavoju. Piedzīvojumu sajūta ir svarīga – bērniem ir jāzina, ka bibliotēkā viņi nāk ne tikai lasīt, bet arī atklāt jaunas pasaules, piedalīties dažādās spēlēs un veikt slepenus uzdevumus.
Kuras grāmatas palīdzējušas veidot lasīšanas piedzīvojumus? Minēšu dažas, piemēram, ar 5. klasi iepazinām A.F. Stedmenas grāmatu “Skandars un vienradžu zaglis”. Skolēni sadalījās grupās pēc elementiem, meklēja pūķa olas un piedalījās spēlē, kas balstījās uz riču raču principa. Cits piedzīvojums bija Bubasa burvju bibliotēka – izlaušanās spēle, kurā katra telpa slēpa izaicinājumu – balstīta Baibas Zīles grāmatā “Lilī un burvju kaķis Bubass”. Ar bērnudārza grupām lasījām “Piktuli“, un bērni rakstīja viņam padomus, kā pārvarēt dusmas. Grāmata “Piktulis” bija lielisks veids, kā iepazīstināt mazākos ar emociju pārveidi.
Bibliotēka kā tehnoloģiju un atbalsta punkts
Papildus darbam bibliotēkā es veicu arī Valsts un pašvaldību vienotā klientu apkalpošanas centra funkcijas. Bibliotēka ir svarīgs atbalsta punkts Ziemera pagasta iedzīvotājiem, īpaši senioriem, kuriem bieži vien ir nepieciešama palīdzība tehnoloģiju un e-pakalpojumu lietošanā. Ikdienā es palīdzu risināt dažādus praktiskus jautājumus – sākot no viedierīču iestatījumu skaidrošanas līdz pat palīdzībai ar interneta banku, e-pakalpojumiem un valsts dokumentu kārtošanu. Bieži vien apmeklētāji nāk pēc palīdzības, lai izdrukātu analīžu rezultātus, reģistrētu bankas kartes, iegādātos biļetes uz pasākumiem un atrisinātu citus ikdienas jautājumus, kas bieži vien prasa tehnoloģiju prasmes.
Bibliotēka kalpo kā svarīgs resurss vietējiem iedzīvotājiem, īpaši vecāka gadagājuma cilvēkiem, kuri nereti saskaras ar izaicinājumiem mūsdienu digitālajā vidē. Bibliotēka nodrošina drošu un uzticamu vidi, kur viņi var saņemt praktisku palīdzību un atbalstu – neatkarīgi no tā, vai tas ir jautājums par digitālajiem rīkiem vai valsts pakalpojumiem. Šī loma ir kļuvusi vēl nozīmīgāka laikā, kad digitalizācija strauji attīstās un piekļuve informācijai un pakalpojumiem aizvien vairāk notiek tiešsaistē.
Bibliotēka kļūst par drošu vietu, kur cilvēki var nebaidoties uzdot jautājumus un saņemt nepieciešamo palīdzību. Tas stiprina kopienas savstarpējo saikni un veicina tehnoloģisko izglītību, padarot bibliotēku par vietu, kur kopienas locekļi var justies atbalstīti un informēti.
Telpas kā dinamiska vide
Telpas nepilna gada laikā pārkārtotas jau trīs reizes, lai pielāgotos mainīgajiem apstākļiem un apmeklētāju vajadzībām. Bibliotēkas dinamiskais grāmatu izkārtojums plauktos ir izveidots tā, lai iedvesmotu lasīšanai. Ekspozīciju plaukti ar populārākajām grāmatām tiek regulāri atjaunoti, lai lasītāji vienmēr atrastu ko jaunu un interesantu. Šāda pieeja ļauj apmeklētājiem biežāk atklāt jaunus autorus un žanrus, izvairoties no statiskā, ierastā izkārtojuma, kur grāmatas var palikt nepamanītas.
Telpu pārkārtošana kalpo ne tikai kā estētisks risinājums, bet arī atbalsta dažādu vecuma grupu vajadzības un aktivitātes. Veidoju vidi, kas ir gan funkcionāla, gan radoša – vietu, kur lasīšana nav rutīna. Piemēram, ja notiek grāmatas piedzīvojuma bibliotekārā stunda bērniem, bibliotēkas telpas tiek izmantotas, lai bērni varētu pārvietoties, meklēt uzdevumu punktus, risināt mīklas un piedalīties interaktīvās nodarbībās. Telpas tiek izmantotas tā, lai katra apmeklējuma pieredze būtu dinamiska un bagātināta.
Man ir svarīgi radīt bibliotēkas vidi, kas būtu tikpat mājīga kā lasītāja mājas. Grāmatu izkārtojums ir sakārtots tā, lai lasītāji justos brīvi un ērti, neformālā atmosfēra mudina izzināt un iedziļināties. Uzskatu, ka šāda pieeja palīdz arī nojaukt barjeras starp cilvēkiem un grāmatām, veicinot dziļāku saikni ar lasīšanu un literatūru.
Jaunās paaudzes lasītāju piesaiste
Darbs ar pusaudžiem bibliotēkā ir izaicinājums, jo daudzi jaunieši lasa maz un bieži vien neatrod sev interesējošas grāmatas. Lai pievilinātu šo vecuma grupu, ir jāatrod radoši risinājumi un jāiet līdzi laikam. Tāpēc esmu izveidojusi īpašus plauktus kā “TikTok iesaka” un “Young adults”, kas piedāvā grāmatas, kas ir populāras sociālajos tīklos vai piesaista uzmanību ar aktuālām tēmām. Šādi plaukti kalpo kā atspēriena punkts, lai ieinteresētu pusaudžus lasīšanā un mudinātu viņus atklāt literatūru, ar kuru viņi var identificēties.
Bibliotekārs mūsdienās ir daudz vairāk kā vien grāmatu izsniedzējs. Tā ir persona, kas veido saikni starp cilvēkiem un informāciju, starp tradīcijām un jaunajām tehnoloģijām. Es kā Māriņkalna bibliotēkas vadītāja ne tikai rūpējos par grāmatu klāsta papildināšanu un lasītprasmes veicināšanu, bet arī sniedzu praktisku atbalstu ikdienas jautājumos, palīdzot vietējai kopienai pielāgoties strauji mainīgajai pasaulei. Mans uzdevums ir veidot vidi, kurā ikviens – no jaunā līdz vecajam – var atrast sev ko noderīgu un iedvesmojošu.
Bibliotēka ir vieta, kur ikviens – caur literatūru vai kopienas atbalstu – var atklāt jaunas pasaules, un es ļoti novērtēju iespēju, ka varu palīdzēt savai kopienai. Ar lepnumu un pateicību turpinu darbu, apzinoties, cik liela nozīme ir bibliotēkai vietējo iedzīvotāju dzīvē.
Aicinām lasīt un pieteikties:
Rubrika “Ko dara bibliotekārs?” aicina bibliotekārus pieteikties jaunajai sezonai
Rakstu sagatavoja:
Linda Āle
Alūksnes novada bibliotēkas struktūrvienības
“Māriņkalna bibliotēka” vadītāja
bibl.marinkalns@aluksne.lv